*35c3 esimusiikkia* [Translated by Viljami Kittilä (KYBS2004 course assignment at JYU.FI)]
Juontaja: Olen iloinen saadessani esitellä seuraavan puheenvuoron. Sen nimi on
"Lohkoketju-kuvakirja" ja sen esittää Alex. Lohkoketjut ovat aihe,
josta kuulemme jatkuvasti mediassa. Niitä myydään ratkaisuksi kaikille ja kaikkeen –
ihan mihin tahansa. Mutta miten ne oikeasti toimivat ja mitä ne oikeasti ovat...
...sitä suurin osa ihmisistä ei oikein tiedä. Tänään saamme aloittelijatason esittelyn
kuvien avulla. Toivotakaa tervettulleeksi lavalle, Alex! Annetaan isot aplodit!
*Aplodit*
Alex: Hei vaan. Nimeni on Alex ja tulen Brunswickin teknillisestä yliopistosta.
Työskentelen sovellusturvallisuuden instituutissa. Ja arvaan, että
olette täällä katsomassa tätä lohkoketju-kuvakirjaa, eikö niin? Mutta heti alkuun: tämä esitys
ei käsittele uusimpia kryptovaluuttoja, eikä myöskään sitä,
mihin ICO:ihin kannattaa sijoittaa. En tiedä niistä mitään – pahoittelut,
jos tuotan pettymyksen. Tavoitteeni on antaa teille hyvin karkea, yleiskuvallinen perustason johdanto siihen,
mikä tämä lohkoketjujuttu oikein on. Niin että voisitte itse muodostaa mielipiteenne.
Toivottavasti yleisössä ei ole lohkoketjueksperttejä, sillä tämä on
perustason luento. Eli en odota teiltä mitään teknistä tai matemaattista
taustaa. Joten eiköhän aloiteta! Kuvitellaanpa seuraava tilanne.
Olipa kerran kaksi ihmistä. Kutsutaan heitä nimillä "Mary" vasemmalla ja "Alex" oikealla.
He halusivat tehdä kauppaa keskenään. Mary halusi ostaa talon Alexilta.
Niinpä Mary tuo sovitun summan rahaa. Ja Alex – kuvassa –
tuo avaimet taloon, jonka hän aikoi myydä Marylle. Mutta koska Mary ja
Alex eivät tunne toisiaan, he eivät myöskään luota toisiinsa. Niinpä he laativat
kaupasta sopimuksen, varmuuden vuoksi. Tässä oikealla näette
tyypillisen kauppasopimuksen, joka sisältää tärkeitä tietoja, kuten
kuvauksen myytävästä kohteesta – Alexin talo, esimerkiksi sen osoite,
mitä sisällä on ja niin edelleen. Sovittu rahamäärä – sanotaan että talo maksaa vaikka puoli
miljoonaa, esimerkiksi. Sekä kauppaan osallistuvat osapuolet – eli Mary
ja Alex. Ja tietenkin allekirjoitukset. Lopuksi sopimukseen
täytyy lisätä aikaleima, jotta se olisi virallinen. Nykyään nämä sopimukset ovat yleensä
digitaalisia dokumentteja. Mutta sekä digitaalisia, että paperillisia sopimuksia
voidaan vahingollisesti muuttaa, jos jokin ilkeä osapuoli saa kaikki kopiot
haltuunsa. Esimerkiksi poistamalla aikaleiman. Tämä voi mitätöidä sopimuksen ja sitä myötä
koko kaupan. Muuten – se ilkeä osapuoli voi olla myös
jompikumpi kaupankävijöistä. Sanotaan vaikka, että Alex on se ilkeä – ja hän haluaa ottaa
rahat vastaan, mutta pitää myös talon itsellään. Tämä on lähtötilanteemme.
Vuonna 1990 Haber ja Stornetta ehdottivat tieteellisessä julkaisussa kryptografista
ratkaisua aikaleiman yhdistämiseksi digitaaliseen dokumenttiin niin, ettei sitä voi väärentää.
Mitä se tarkoittaa? Että aikaleima ja dokumentti yhdistetään uuteen
dokumenttiin joten, niitä ei voi enää erottaa rikkomatta sisältöä. Näemme pian
tarkemmin, miten se tapahtuu. Mutta kuvitellaan nyt, että tämä lohko tässä
sisältää sopimuksen ja aikaleiman. Ja ne on sidottu toisiinsa
jonkinlaisen salaperäisen hienon kryptografisen tekniikan avulla, jota kuvastaa tämä sininen kehys.
Selvä? Mutta meillä on valitettavasti silti ongelma: Muistattehan
sen ilkeän Alexin? Hän voi edelleen hävittää kaikki sopimuskopiot ja väittää, että mitään ei koskaan
tapahtunut. Tämän ongelman ratkaisuksi Haber ja Stornetta ehdottivat
julkaisussaan myös "ketjutusmenetelmää" näille lohkoille. Jokainen
lohko sisältäisi eri sopimuksen. Tuloksena syntyy ketju
lohkoja: Lohkoketju! Tadaa! Ja koska kyseessä on ketju, yksittäistä lohkoa ei voi
poistaa ketjusta. Jos lohko poistetaan ketjun sisältä,
ketju rikkoutuu täysin, jolloin sen uudelleen kokoaminen on mahdotonta
vahingoittamatta sitä, kuten myöhemmin näemme. Okei? Tämä ei siis estä ketään
hävittämästä koko ketjua. Ehkä. Mutta mitä pidemmäksi ketju kasvaa,
mitä useampi ihminen on siinä mukana, sitä suurempi on riski, että pahantahtoisen
toimijan toiminta paljastuu. OK? Selvä tähän asti?
Hyvä. Mutta ongelma on yhä olemassa: tämä
ketju täytyy tallentaa jonnekin. Muistathan, että se on digitaalinen? Sanotaan vaikka,
että toinen luotettava taho saa tämän tehtävän. Tässä se on. Tämä on luotettu tahomme,
joka vastaa lohkoketjusta. Mutta, ongelma on, että tämä luotettu taho voi epäonnistua
tai muuttua epäluotettavaksi. Eikä sen tarvitse olla pahantahtoinen. Voi myös käydä niin,
että lohkoketjun tallennus epäonnistuu tai romuttuu, tai dataa tuhoutuu esimerkiksi
laiterikon takia, tai luotettu taho vain poistaa sen vahingossa. Ehkä. Joten,
kuten kaikissa keskitettyissä palveluissa, sinun täytyy vain luottaa. Kuvittele että
sähköpostipalvelusi katoaa huomenna. Kuinka montaa palvelua käytät, jotka ovat
sähköpostisi varassa? Okei. Siksi paperissa ehdotetaan, että lohkoketjusta jaetaan
kopioita monille muille tahoille. Tässä ne ovat. Tässä näet
joukon muita tahoja – keitä he ikinä ovatkaan – jotka omistavat kopion, tarkan kopion, lohkoketjusta.
Muista, että tämä sininen väri tarkoittaa jotain kryptografista. Okei. Eli nyt näet,
ettei meillä ole enää keskitettyä tallennusta. Sen sijaan meillä on suuri määrä
osallistujia, joihin voimme luottaa. Kutsutaan tätä hajautetuksi verkoksi.
Muista tämä termi. Se on tärkeä myöhemmin. Eli siis, vaikka osa näistä
tahoista epäonnistuu, niin kauan kuin enemmistö säilöistä on kunnossa ja sisältää kelvollisen ja saman
kopion lohkoketjusta, voimme jatkaa. Okei. Oletko vielä mukana? Hyvä. Eli,
kysymys kuuluu: Miten tämä mystinen kryptografia-juttu oikein toimii?
*naurahtaa*
Tältä sellainen lohko oikeasti näyttää. Ja itse asiassa, tämä on ensimmäinen
koskaan luotu lohkoketjun lohko. Mutta oletan, että et ole oikeasti kiinnostunut
matikkaluennosta. Okei. Kuten lupasin, jätetään matemaattiset yksityiskohdat pois ja pysytään
visuaalisessa. Mutta ihan tiedoksi: tämä on lohko. Okei. Kuvitellaan,että havaitsemme
uuden kaupan. Alice ja Bob käyvät kauppaa, ja kuten näemme, että Alice haluaa myydä
esimerkiksi älypuhelimensa Bobille. Muistatteko ne polaroid-kamerat, joilla
voi ottaa kuvan ja se tulostui heti? Tiedättekö ne? Luulen että ne
ovat taas muodissa. Joten kun seuraamme tilannetta, otamme siitä polaroid-kuvan.
Se tulostuu, ja tämä kuva todistaa kauppatapahtuman. Eli, otamme tämän kuvan ja
laitamme sen liitutaululle. Tähän tapaan. Sanotaan, että tämä kuva edustaa lohkoa.
Muistatko ne sinireunaiset lohkot, joita näimme aiemmin? Okei. Hiukan myöhemmin,
havaitsemme toisen kaupan. Tässä Charlie haluaa myydä autonsa Peterille. Ja jälleen,
otamme kuvan. Mutta tällä kertaa asetamme edellisen kuvan – sen, joka on
jo liitutaululla – taustalle tähän tilanteeseen. Kuten tässä. Joten,
nyt otamme uuden Polaroid-kuvan ja laitamme sen takaisin liitutaululle. OK? Joten mitä
näemme nyt? Ensimmäinen kuva, joka on ensimmäinen lohkomme, näkyy taustalla
toisessa kuvassa, joka on toinen lohkomme. Joten sanotaan, että toinen lohko on
yhdistetty ensimmäiseen lohkoon. Joten jos joku pahantahtoinen haluaa muuttaa ensimmäisen
lohkon sisältöä, hänen täytyy myös muuttaa toisen lohkon sisältö. Mikä tarkoittaa
enemmän vaivaa tälle pahalle osapuolelle. Ok? Joten jatketaan tietysti samalla tavalla. Ja lisätään
kolmas kuva taululle. Tässä voimme nähdä Even ja Alexin, eri Alexin, käyvän
kauppaa tavaroilla. Lisäksi voimme edelleen nähdä toisen kuvan. Se on tämän
kolmannen kuvan taustalla, joten sama asia. Kolmas on yhdistetty
toiseen. OK. Oletko mukana? Hienoa. Ja tietysti täydellisyyden vuoksi lisätään
neljäs lohko, jossa Armin ja Ed käyvät kauppaa. Ja kyseessä oleva talo on tällä kertaa
kalliimpi. Joten jälleen, näemme kolmannen lohkon sisällön neljännessä lohkossa.
Se on niiden ketjun. Nyt näemme kokonaiskuvan täällä. Joten, jos paha osapuoli nyt
haluaa muuttaa jotain tässä ensimmäisessä kaupassa ensimmäisessä kuvassa, se tarkoittaa, että hänen
täytyy muuttaa myös toinen, kolmas ja neljäs kuva lisäksi. Muuten tämä
muutos on havaittavissa. Eikö vain? OK. Joten voidaan sanoa, että loimme oman erityisen
lohkoketjumme tässä, joka koostuu polaroid-kuvista, jotka edustavat tietysti
lohkoja. OK, tämä vaivannäkö voi tuoda mukanaan hienoja ominaisuuksia. Ja tässä kohtaa
on tärkeää sanoa, että jotkut näistä ominaisuuksista ovat valinnaisia. On olemassa
erilaisia lohkoketjujärjestelmiä ja useimmat ominaisuudet riippuvat siitä,
millainen lohkoketju on käytössä ja tietysti sen käyttötavasta. Mutta katsotaanpa
joitakin mielestäni tärkeitä ominaisuuksia. Joten, palataan liitutauluumme
tälle, jonka rakensimme aiemmin. Olemme siis jo nähneet tämän ketjutusmekanismin.
Tämä kuva kuvan sisällä -juttu. Kuten muistat. Tämä mekanismi tekee
lohkoistamme muuttumattomia ja siten myös sopimukset näissä lohkoissa ovat tietysti,
muuttumattomia. Joten, niitä voidaan muuttaa vain, jos koko ketjua muutetaan. Joten
otetaanpa taulumme ja sijoitetaan se minne tahansa julkisesti näkyville. Tämä antaa kaikille ihmisille
mahdollisuuden tarkkailla kaikkea, mitä ketjussamme tapahtuu taululla
ja havaita mahdollisia poikkeamia. Voimme siis sanoa, että lohkoketju
on ehkä siistein avoimen lähdekoodin ohjelmisto. Muut osapuolet, jotka muodostavat
hajautetun verkkomme – muistat, puhuimme siitä aiemmin – luovat tarkan
kopion liitutaulustamme ja päivittävät kopionsa joka kerta kun uutta
lisätään ketjuun. Joten jos alkuperäinen lohkoketju tällä taululla muuttuu virheelliseksi
tai katoaa tai mitä tahansa, voimme pyytää hajautetulta verkoltamme viimeisimmän kelvollisen
kopion tästä ketjusta ja palauttaa sen takaisin taululle. Mutta vaikka jotkut näistäkin osapuolista
muuttuisivat pahantahtoisiksi, niin kauan kuin suurin osa osapuolista on rehellisiä ja omistaa kelvollisen
kopion lohkoketjusta, voimme estää petokset siinä. Ja ainakin on mahdollista
varmistaa anonymiteetti kaikille osapuolille. Sekä hajautetun verkon osapuolille että
lohkojen sisällä olevien sopimusten osapuolille. OK, joten yhteenvetona voimme
sanoa, että sopimukset lohkoketjussamme ovat muuttumattomia. Lohkoketjun hallinta on
hajautettua ja on todella vaikeaa houkutella suurinta osaa verkosta pahoille
teille, luulisin. Lohkomme, taulumme ja siten myös lohkoketju sen sisällä ovat
julkisesti tarkasteltavissa, eikä ole mahdollista poistaa yhtäkään lohkoa
ketjusta rikkomatta sitä kokonaan. Voimme tarjota anonymiteetin hajautetulle
verkollemme ja osapuolille, jotka osallistuvat tapahtumiin tai
ketjun sisäisiin sopimuksiin, ja ainakaan emme ole yksittäisen
instituution – kuten pankin tai hallituksen – armoilla. OK, vaikuttaa siis aika hienoilta
ominaisuuksilta. Nämä ovat vain joitakin monista ominaisuuksista, joita voimme saavuttaa. Joten
katsotaanpa tarkemmin yhtä yleistä lohkoketjusovellusta. Luulen, että suurin osa teistä täällä
on kuullut niin sanotusta kryptovaluutta- jutusta, erityisesti Bitcoinista. Ehkä jollain
teistä onkin vähän Bitcoinia. Tietysti on paljon muitakin kryptovaluuttoja:
Woppercoin, OneCoin(?)... jne. Mutta puhutaanpa lohkoketjupohjaisista
rahansiirroista yleisesti. Joten, tämä on klassinen saksalainen tilisiirtolomake. Ennen
verkkopankin aikaa tätä lomaketta käytettiin siirtämään rahaa tililtä
toiselle. Ehkä jotkut teistä muistavatkin yhä, piti kirjoittaa
todella selkeästi – mikä oli kamalaa – ja sitten, täytit lomakkeen ja annoit sen pankille,
joka hoiti loput. Tässä näkyy joitakin kenttiä: tässä ovat
rahan lähettäjän ja vastaanottajan nimet. Lähettäjä on alhaalla.
Tässä näkyvät tilinumerot. Tämä on pankkitunnus, ja tässä tapauksessa näemme,
että kyseessä on sama pankki. Tietysti rahan määrä ja lähettäjän
allekirjoitus, sekä päivämäärä. Joten, kryptovaluuttojen, kuten Bitcoinin
kautta tapahtuvissa rahoitustapahtumissa emme tarvitse niin paljon tietoa. Ainoa tieto,
mitä tarvitsemme, on lähettäjän ja vastaanottajan julkiset avaimet. Niitä käytetään
kuten tilinumeroita, mutta ne ovat paljon pidempiä ja kryptisempiä.
Tietenkin tarvitsemme edelleen rahasumman ja lähettäjän allekirjoituksen, joka
sisältää myös aikaleiman. Muistakaa, että nämä asiat ovat digitaalisia. Niinpä, vanhoina hyvinä
aikoina täytimme vain tämän lomakkeen, laitoimme sen pankin erityiseen postilaatikkoon ja
unohdimme asian. Kryptovaluutoissa, hyvin yksinkertaistetusti, kaikki palkkiotapahtumat,
kuten nämä täällä, kerätään hajautettuun verkkoomme. Sanotaan, että
hajautettu verkkomme keräsi seitsemän odottavaa tapahtumaa. Mutta nämä
tapahtumat eivät ole vielä lohkoketjussamme. Palataan takaisin lohkoketjuumme.
Meillä on tällä hetkellä viisi lohkoa, joissa on sopimuksia tai tapahtumia sisällä. Joten,
kohtaamme kysymyksen, mitkä näistä tapahtumista muodostavat kuudennen lohkomme
tässä ketjussa. OK, oletko samaa mieltä tästä kysymyksestä. Ehkä jotkut teistä sanoisivat: Hei, tapahtumissa
on aikaleimoja, miksi emme käytä niitä. Ongelmana on, että hajautettu
verkkomme toimii eri aikavyöhykkeillä ja tiedättehän, verkkoviiveiden
ja kaiken tämmöisen takia. Tarvitsemme siis toisen ratkaisun tähän ongelmaan. Arvelen, että
jotkut teistä ovat jo saaneet idean, miten tämä voisi toimia. Jos kaikki osapuolet noudattavat sääntöä siitä, miten päästä yhteisymmärrykseen jostakin asiasta, voimme kutsua tällaista
konsensusprotokollaksi. Ehkä jotkut ovat kuulleet tämän termin aiemmin. Okei, muistakaa se.
Korvataan tapahtumat ja sopimukset jollain paljon yksinkertaisemmalla.
Sanotaan, että joitain hienoja symboleja ehdotettiin seuraavan lohkon ehdokkaiksi,
punaiselle paikalle ketjussa. Hajautettu verkkomme, joka koostuu joistain
osallistujista, kohtaa nyt kysymyksen: mikä näistä symboleista muodostaa seuraavan
lohkon. Tämä tavoite voidaan saavuttaa eri tavoilla. Puhutaan siis
parhaiten tunnetuista konsensusprotokollista. Ehkä yksi suosituimmista, jota bitcoin-verkko käyttää,
on proof of work -protokolla. Näen joidenkin nauravan. OK. Miten
tämä sitten liittyy kilpailuun? Takaisin alkuperäiseen kysymykseen, mikä
symboli muodostaa seuraavan lohkon. Yksinkertaisesti sanottuna aina kun uusi lohko
pitää luoda. Tarkoittaa, siis niin kauan kuin on odottavia tapahtumia, tarvitsemme uusia
lohkoja. Verkkomme järjestää julkisen kilpailun, johon jokainen voi osallistua.
Kilpailun voittaja voi päättää, mikä symboli pääsee uuteen lohkoon. Kuulostaa
yksinkertaiselta. Tässä kilpailussa näemme, että voittaja valitsee sydänsymbolin
seuraavaan lohkoon. Se ilmestyy sinne. Tämän kilpailun lopputulos on
tiedossa hajautetun verkkomme sisällä. Joten, jokainen verkon osapuoli lisää uuden
lohkon, jossa on sydänsymboli sisällä omaan paikalliseen lohkoketjukopioonsa. OK?
Valitettavasti, kuten jotkut teistä saattavat tietää, tällä protokollalla on joitain haittoja,
joista vakavin on todennäköisesti ympäristövaikutukset. Se
tarkoittaa, että kilpailujen järjestäminen kuluttaa paljon resursseja. Ja todellisuudessa kyseessä ei ole
moottoripyörät, vaan erittäin suuri määrä erikoistuneita, korkean suorituskyvyn
tietokoneita, jotka osallistuvat kilpailuihin. Ja tietenkin ne tarvitsevat
valtavasti sähköä, mikä ei ole kovin hyvä ympäristölle. Viime vuonna arvioitiin,
että bitcoin-verkon vuotuinen sähkönkulutus vastasi koko Tanskan kulutusta,
mikä on todella paljon. OK, et ehkä pidä tästä protokollasta? Katsotaanpa toista.
Tämä protokolla perustuu ryhmän osallistujien äänestykseen. Sitä
kutsutaan ryhmittymän äänestykseksi. Tämä on yksi nimi tälle protokollalle. Palaamme
alkuperäiseen kysymykseen hienoista symbooleista. Mikä niistä muodostaa seuraavan lohkon
ketjussamme? Sen sijaan että suuri tuntemattomien osallistujien verkosto ajaisi moottoripyöriä
ja kävisi kilpailuja, kutsumme tällä kertaa mukaan tiettyjä osapuolia kiinteään ryhmään, jota
kutsutaan ryhmittymäksi. Aina kun, uusi lohko luodaan, ryhmittymän
osallistujat äänestävät, aivan kuin demokraattisissa vaaleissa.
Symboli, jota useimmat äänestivät, voittaa. Niin yksinkertaista. Tällä kierroksella
kaksi osapuolta äänesti ympyrää, kaksi sydäntä ja kolme
tähtisymbolia. Tähti valittiin kansan tahdosta
joten se ilmestyy seuraavaan lohkoon. Oletko samaa mieltä? Joten, äänestyksen tulos
on tiedossa hajautetun verkkomme sisällä, joka säilyttää kopioita lohkoketjusta.
Jokainen verkon osapuoli lisää uuden lohkon omaan paikalliseen kopioonsa,
joka sisältää tähtisymbolin. Hienoa, tässä ei ole ympäristöhaittoja.
Ehkä tämä on paras ratkaisu. Jotkut teistä eivät ole samaa mieltä. Joo,
haasteena on ryhmittymän muodostaminen. Tämä on yksi haittapuoli.
Emme voi taata, että kutsutut osapuolet tai ryhmittymän jäsenet ovat
puolueettomia. Tässä näemme valtavan vartijan, joka päästää ryhmittymään
vain ne, jotka lupaavat äänestää ympyrää eikä mitään muuta.
Voimme sanoa, että hän on eräänlainen suodatin. Koska ryhmittymässä mukana on vain osallistujia,
jotka lupaavat äänestää ympyräsymbolia, ja he myös lopulta äänestävät sen puolesta,
kuten näet. Muiden haasteiden lisäksi protokollaa voidaan käyttää
korruptioon tai muuhun. Oletko vielä mukana? Hienoa. Tarkastellaanpa viimeistä
konsensusprotokollaa. Ehkä se pärjää paremmin. Tämä perustuu
osakkuuteen tai omistukseen järjestelmästä, jonka kukin omistaa. Tätä konsensusprotokollaa kutsutaan
Proof of Stakeksi. Mutta miten tämä liittyy satunnaisuuteen? Saatat kysyä.
Vielä kerran, kun kysymme, mikä symboli muodostaa seuraavan
lohkon ketjussamme? Oletetaan, että meillä on järjestelmä, sanotaan vaikka että kaikki
tämän maailman symbolit muodostavat järjestelmämme. Näemme järjestelmän. Se on tämä ympyrä
oikeassa laidassa. Ja koko järjestelmä kuuluu viidelle osapuolelle, jotka ovat
vasemmassa alakulmassa. Nämä viisi värillistä osapuolta. Joten tämä värillinen ympyrä edustaa kunkin osapuolen
omistusta järjestelmästä. Jokaisella kierroksella nämä osapuolet äänestävät siitä, mikä symboli
muodostaa seuraavan lohkon. Mutta tällä kertaa voittaja päätetään
satunnaisesti, ottaen huomioon kunkin osapuolen omistus. Voimme siis kutsua tätä painotetuksi
satunnaisuudeksi. OK, miten tämä tarkalleen toimii? Kuvitellaan rulettipyörä.
Toivottavasti jotkut teistä tuntevat tämän pelin. Yleensä pyörä pyörii, siihen heitetään
pallo, pyörä lopettaa pyörimisen ja pallo pysähtyy johonkin pyörän numeroista,
ja se numero on voittaa. Mutta tällä kertaa numeroiden
sijaan sijoitamme symboliehdokkaat pyörälle niiden haltijan omistuksen
mukaan. OK, pelataan peliä. Tältä pyörämme näyttää ja pyöräytämme sitä
ja heitämme pallon pyörälle. Pallo pyörii ja pyörii, ja lopulta pysähtyy
johonkin symboliin. Tässä pallo pysähtyi kolmioon. Kolmio on voittajasymboli
seuraavaan lohkoon, ja se ilmestyy sinne lopulta, kuten näette oikeassa
yläkulmassa. Oletteko mukana? Hyvä. Mitä tapahtuu, jos yhden osapuolen omistus on
huomattavasti suurempi kuin muiden? Tässä punainen
sidosryhmämme on erittäin rikas ja omistaa enemmistön järjestelmästä, joten kuten
voit kuvitella, vaikka järjestelmä valitsee satunnaisesti, koska satunnaisuus on painotettua,
hänen mahdollisuutensa tulla valituksi on huomattavasti suurempi kuin
muiden. Joten, tietysti on olemassa vielä enemmän konsensusprotokollia ja niistä voisi
puhua tunteja. Mutta lyhyesti sanottuna, jokainen yritys saavuttaa
reilu konsensus tuntuu pitävän sisällään haittapuolia, ja riippuen käyttötapauksestamme
ja käytettävästä lohkoketju menetelmästä, näillä haittapuolilla voi olla negatiivisia
vaikutuksia. Miksi sitten panostamme näin paljon tähän lohkoketjutieteeseen,
saatat kysyä. Palataan alkuperäiseen tilanteeseen, jossa Mary ja Alex kävivät kauppaa, ja
että talo, jonka hän myy, on todella hänen omaisuuttaan eikä peru
kauppaa myöhemmin. Toisaalta Alex joutuu luottamaan Maryyn, että tämä antaa
sovitun summan rahaa talosta. Jos pankki on mukana
kaupassa, sekä Mary että Alex joutuvat luottamaan pankkiin, jotta raha siirtyy
turvallisesti Maryltä Alexille, ja tietenkin oikea määrä ja oikeaa
valuuttaa. Suurissa kaupoissa, kuten talokaupassa, mukana on yleensä myös notaari.
Mary ja Alex joutuvat luottamaan notaarin puolueettomuuteen.
Näemme siis, että perinteisesti tällaisiin kauppoihin liittyy paljon luottamista,
ja luottaminen tällaisissa asioissa ei ole erittäin suosittua, koska menneisyydessä on koitunut
paljon pettymyksiä, kuten saatatte tietää. Ja kaikki tämä lohkoketjutiede
on tähän mennessä lupaavin lähestymistapa päästä eroon tästä luottamuksen tarpeesta. Mutta
mielestäni meillä on vielä pitkä matka tämän tavoitteen saavuttamiseen. Katsotaan mitä tulevaisuus
tuo tullessaan. Kiitos huomioistanne. *Aplodit*
Juontaja: Kiitos paljon tästä hienosta esityksestä. Jos teillä on kysymyksiä,
menkää mikrofoneille. Kolme yksinkertaista sääntöä, joita tulee noudattaa. Ensinnäkin, jos kysytte
kysymyksen, kysymys on yleensä yksi lause, joka päättyy kysymysmerkkiin. Ei mitään
muuta. Toiseksi, pitäkää mikrofoni lähellä suuta, melkein kun
haluaisitte purra sitä. Mutta älkää tehkö niin. Ja kolmanneksi, kaikille, jotka nyt poistuvat,
tehkää se hiljaisesti. Kiitos paljon. Aloitetaan kysymyksellä
Internetistä K: Hei. Tässä on kysymys IoC:ltä.
Puhuitte siitä, miten lohkoketjut tarjoavat anonyymiyttä, voisitteko selittää, mitä se
tarkoittaa lohkoketjujen kontekstissa, koska loppujen lopuksi kyse on oikeiden ihmisten
välisistä tapahtumista. Mikä on anonyymiyden määritelmä tässä yhteydessä?
A: Tämä on hyvin tekninen kysymys, oletan. Teknisille ihmisille
anonyymius tarkoittaa, ettei meillä ole nimiä, kuten näimme saksalaisessa pankkisiirto-
lomakkeessa, jossa näkee tarkalleen, että Mary ja Alex tekevät siirron. Siinä on nimet,
ja tiedät tarkalleen, keitä nämä ihmiset ovat. Tekniseltä kannalta se tarkoittaa,
että käytämme julkisia avaimia. Ja tietenkin voimme luoda julkisia avaimia tietämättä
omistajaa. Joten tässä tapauksessa on mahdollista varmistaa anonymiteetti, mutta kuten jotkut
teistä tietävät, siihen liittyy haasteita. Se on, joo, teknistä.
Juontaja: Mikrofoni numero kolme. M3: Näytitte meille erilaisia tapoja
valita, mikä tapahtuma on seuraava. Mutta onko mahdollista, että
joku tapahtuma voisi kadota? Tiedättehän, se ei vaadi –
A: Tarkoitatko, että yksi tapahtuma vain katoaa tästä pilvijutusta?
M3: Joo, jos kaikki muut valitaan ennen sitä.
Tai miten kauan äänestyksen järjestäminen voi kestää?
A: Se riippuu täysin protokollasta, kuten jotkut teistä tietävät lohkoketjuissa
on tämä aikaminuutti juttu. Eli uskoakseni joka kymmenes minuutti
tehdään uusi kierros tämän kryptografisen salauksen takia, mutta
se riippuu täysin protokollasta. Koska tämä äänestysprotokolla toimii täysin
eri tavalla. Siksi en halunnut mennä yksityiskohtiin, koska se
riippuu protokollasta. Voimme puhua siitä myöhemmin, jos haluatte, mutta luulen
että tämä ei kuulu tähän aiheeseen. Juontaja: Mikrofoni numero kaksi, kiitos.
M2: Kiitos puheesta. Monet lohkoketju-esimerkeistä, joita näen, ovat
käytännössä yhden yrityksen hallussa olevia tietokantoja. Joten se ei oikeastaan. Mikä on
mielestäsi mielenkiintoisin käyttötarkoitus lohkoketjulle, jonka olet nähnyt tänä päivänä?
A: En osaa vastata tähän, koska en tiedä tarkalleen, millaisia ratkaisuja
on olemassa. Tietenkin tiedän suosituista tavoista, kuten Hyper legendistä jne. Henkilökohtaisesti
nykyiset ratkaisut eivät ole kovin siistejä, teknisistä
taustoista johtuen. Mutta voin kuvitella, että lohkoketjun takana olevat hajautetun laskennan protokollat
voivat johtaa todella siisteihin juttuihin. Mutta asiaa täytyy
tutkia enemmän, ja tarkoitan oikeaa tutkimusta.
*Aplodit*
Juontaja: Meillä on toinen kysymys mikrofonista numero kaksi.
M2: Hieno puhe. Joo. Hajautetullaa laskennalla on tehty jo paljon
työtä. Juontaja: Voisitko mennä hieman lähemmäs
mikrofonia, kiitos? M2: Anteeksi. Jos yksi mielenkiintoisimmista
käyttökohteista on hajautettu laskenta, siitä on ollut paljon puhetta
bla bla bla, joten en ole varma. Toisaalta mikä on lohkoketjun kilpailuetu verrattuna
näihin aiempiin hajautetun laskennan protokolliin?
A: En ole varma ymmärsinkö kysymystäsi, mutta kysytkö, mikä
tässä kaikessa on oikeastaan uutta?
M2: Jos etuna on hajautettu laskenta, sitä on tehty aiemminkin. Enkä ole
varma, mikä etu on tehdä sitä lohkoketjun avulla.
A: Teknillisesti lohkoketju ei ole lainkaan uutta. Hajautettu laskenta
on melko vanha aihe, se on itse asiassa pelkkä hajautettu tietokanta, johon
on yhdistetty joitain muita ominaisuuksia joita voi yhdistää toisiinsa. Joten lohkoketju on
minulle yhdistelmä monia tekniikoita. Mielestäni meidän pitäisi
käyttää paljon enemmän hajautettuja laskentaratkaisuja esimerkiksi rahaliikenteessä
tai älykkäisssä sopimuksissa tai missä tahansa. Joten tämän lohkoketju-termin kanssa pitää
olla todella varovainen. Juontaja: Se on todella hyvä varoitus. Annetaan
vielä lämpimät aplodit Alexille.
*Aplodit*
*35c3 musiikkia*
[Translated by Viljami Kittilä (KYBS2004 course assignment at JYU.FI)]